A Nagy Háborúk Korszaka

''A Nagy Háborúk Korszaka az Ősidők utolsó szakasza. Rögtön az Aranykor után kezdődik, az Aranykori időszámítás szerint 2370-ben, és 3100-ban tekintik lezártnak, a Keltik uralmának beteljesedésével.''

Ez a kor hatalmas, és megrendítő háborúk sorát hozta el a világba. Megjövendölték, hogy az Aranykor után sötét idők köszöntenek Syniára, és hogy nem érnek véget, míg el nem jön a Rendteremtő. Őt egyfajta kiválasztottnak tartották, aki ismét összefogja majd egésszé Syniát, és végleg kiűzi a Gonoszt innen. Kevesen tudják, de a jóslat Fezueria bölcsnőtől (A.e. 1387- ) származik, aki a Háborúk idején – pontosabban mikor a jóslatot elmondta - már a háromezer-kilencszáznegyvenkettedik évében járt. Miután a Minori királyság elbukott, és közel ezer évre megszűnt, a Sötétség seregei ellepték Syniát, és a többi királyság elpusztításába kezdtek. (A legtöbb mai uradalom az Újidőkben keletkezett.) Számtalan kisebb, és kevesebb, de örökre elhíresült nagyobb háborút vívtak meg ekkor. Fegyvert fogott a félszerzetektől kezdve, az embereken át, az elfekig minden faj, és számos szövetség köttetett hazájuk, világuk védelmében, megóvásában. Ám mint az kiderült, ez sem volt elég a győzelemhez, melyre úgy vágyakoztak, még a jóslat ismeretében is. Miután a Gonosz seregei leigázták a szabad népeket, már elhitte minden halandó, és halhatatlan lény hogy talán igaz lehet, ami a jóslatban áll. Sokan fejet hajtottak a leigázók előtt, beletörődve sorsukba.

Kronológia:
2373 – Cinegar, a lidérckapitány lázadást szít, és több mint kétszáz lidércharcosával megtámadja Molatahot. Beveszi a fővárost, és végez a Sötét úrral.

2374 eleje – A Ferudi birodalom (ami Ferrudia területén helyezkedett el) követei érkeznek Molatahba, és felszólítják az immár királyként tetszelgő lidércet, hogy távozzon, vagy hadsereggel támadnak rá. Cinegar személyesen végez a követekkel.

2374 közepe – 2377 – Háborúzik a két Sötét hatalom, végül Cinegar győzedelmeskedik, Ferrudia meghódításával létrejön uradalma, a Litos birodalom (2377 vége).

2379 – Cinegar fegyverkezésbe kezd, maga mellé állítja az Alvilág szörnyetegeit is, és több törp törzset is megnyer magának (akiket később elárul, és ugyanúgy leigáz).

2380 – Gyakorlatilag is megkezdődik a Nagy Háborúk korszaka. A szabad népek nem tartva az egyre növekvő veszedelemtől felkészületlenül kezdenek a harcokba.

2381 – Alig másfél év alatt elbukik a Hirte-Gergere monarchia, és a Minori királyság. Teria elpusztul, a királyi családdal végeznek. Sokan úgy vélték, ez a királyság vége volt.

2381 vége – A Nagy Sysstr fejedelemség megköti a Min-szövegséget az elf városállamokkal. Ez közös katonai uniót jelentett.

2387 – Miután Cinegar nem képes legyőzni a fejedelemséget, más irányban próbálkozik. Szövetségre lép Britunissal, az Alvilág egy elkárhozott félistenével.

2467 – Elbukik az elf városállamok közül a legfontosabb, Inegaar, ezzel felbomlik a Min-szövetség. A fejedelemség eközben szövetségre lép a Törp királysággal, és a Nyugat szigeteivel. Ez volt a Középnyugat-szövetség.

2555 – Fezueria bölcsnő elmondja jóslatát, melynek hatására megrendülnek a megmaradt elf államok, és összefognak Nimfederatii védelmében. Egy évvel később megszületik az Elf nemzetek birodalma Anir Septuirat keze alatt (2556).

2664 – Cinegar egymaga megy Yi’v-be, és aljas módon megöli az akkori fejedelmet, Jurij Biberqirt (A.u. 2606-2664).

2665 – Elbukik a Nagy Sysstr fejedelemség is, ám a Középnyugat-szövetség tovább él, és újabb államok, uradalmak csatlakoznak hozzá.

2689 – Megkezdődik a Fényháború, az Égi seregek közbeavatkozásával. Az ellenállók kihasználják őket, önmaguk védelmében.

2812 – Véget ér a Fényháború, de eredménytelen marad. Több millióan halnak meg benne, de a térképek nem rendeződnek át jelentősen. Az Égi seregek elhagyják Syniát, és többé nem kelnek segítségére.

2874 – Cinegar szövetségre lép a Kelti birodalommal. Ez a Mort-szövetség, és célja nem más, mint Synia teljes leigázása. A szövetség tartalmazza, hogy a Kelti birodalom megkapja a déli részeket, ám ezt Cinegar nem tartotta be végül.

2934-3046 – Kelt-Molatah háború. A második hatalmas háború, mely talán még több áldozatot követelt. Elbuknak a hihetetlen módon ezidáig kitartó félszerzet népek, és a Törp királyság is (többé nem alakulnak a törpök uradalomba). Ezzel felbomlik a Középnyugat-szövetség. Úgy tűnik minden elveszett.

3049-3067 – A harmadik legnagyobb háború, a Fistilis-harcok. Vezetője Fistilis (A.u. 3027-3089) volt, egy ember, aki hazája pusztulása után felkereste Fezueria bölcsnőt (3043). Az elf nő egy jóslatot mondott neki, majd egy hajón elhagyta a birodalmat (Azóta se látták, és sokan halottnak vélik). A jóslat nem ismert, de annyi bizonyos, hogy Fistilis ezek után elutazott, és felkeresett pár harcost, így megalkotva Fistilis Szövetségét (3049). Fellázította a már elnyomott népeket, és betörve az elpusztított Teriába, magához vette a király kardját, a Pviniult.

Miközben a lázadó népek a Sötétség seregeivel harcoltak – akik húszszoros fölényben voltak – Filistis, és a Szövetség megtámadta a molatahi várát, és végeztek a lidérckirállyal, Cinegarral (3066).

3089 – Bár a Sötétség seregei legyőzettek, a Kelti birodalom nem hagyott fel a hódításokkal, és az ezzel egybekötött vérengzésekkel. Filistis, aki megpróbálta egyetlen nagy birodalomba összegyűjteni a lázadó népeket, ebben az évben meghal.

3096 – A Kelti birodalom immár egész Syniát magába foglalja, miután meghódítják volt szövetségese területeit, Molatahot, és Ferrudiát. Ezzel véget érnek a Háborúk, és viszontagságos, és sötét béke következik a Kelti birodalom uralma alatt.